Yngve Vogt om ?Raskere og billigere giftsjekk av bl?skjell?_澳门皇冠体育,皇冠足球比分

Yngve Vogt (?uid=yngvev&vrtx=person-view&lang=no)
2014-02-25T10:00:00+01:00

Kommentar fra? John Bun?s, Laboratorieleder ved algetoksin laboratoriet ved NMBU – Norsk referanselaboratorium for marine algetoksiner

?

Ville bare si ifra om at det er noen fakta feil i Apollon artikkelen om giftsjekk av bl?skjell i? nr:1/2014.

?

Har pr?vd ? samle noen fakta her:

?

Saxitoxin er kun en av flere toksingrupper som det analyseres for i mattilsynets overv?kningsprogram for skjell.

?

Det analyseres for Okadasyre-gruppen (OA), Azaspiracid-gruppen (AZA), Pectenotoxin-gruppen (PTX), Yessotoxin-gruppen (YTX), Domoinsyre-gruppen (DA) og saxitoxin-gruppen (STX)? av disse? er de fire f?rste gruppene alle fettl?selige (OA, AZA, PTX og YTX) mens de to siste gruppene er vannl?selige (DA og STX). Dette er de toksingruppene som er regulert i Norge og EU, i tillegg finnes det noen toksingrupper med hurtigvirkende toksiner som ikke er regulert da man vet for lite om deres toksiske effekt. Alle de regulerte toksingruppene analyseres det for i skjellene som skal omsettes av mattrygghets grunner, det skal ikke komme giftig mat p? markedet, og alle disse toksinene forekommer fra tid til annen i skjell i l?pet av et ?r. Disse toksinene analyseres det ogs? for i mattilsynets OK program som st?r bak bl?skjellvarslet.

?

Her er generell og? klinisk informasjon om algetoksinene:

http://www.nmbu.no/tjenester/laboratorietjenester/algegifter/marine-algetoksiner-og-helse

?

Prisen som nevnes vil dekke hele analyseprosedyrene for de regulerte toksinene, ikke bare saxitoxin som er en del av analyse prosedyren hvor man analyserer ekstrakt av skjellene med HPLC-FLD. Dette er de direkte analysene av skjellene, som kommer i tillegg til vannanalyser.

?

Det er ogs? fakta feil fra Russel Orr at vi ikke har oppblomstring av de giftige algene (Alexandrium Tamarense), det har vi hvert ?r men ofte i sm? omr?der. Det har flere ganger v?rt niv?er som har gitt sv?rt giftige bl?skjell i enkeltomr?der. Dette skjer hvert ?r. Et problem med vannanalyser er at de kun gir et ?yeblikksbilde og aldri vil kunne fange opp alle oppblomstringer, det vil kunne v?re en ?vandring? av algene i vannet. Det er ikke slik at algene er jevnt fordelt i hele vannmassen i store omr?der. (N?r du tar en vannpr?ve tar du et ?yeblikksbilde, du f?r ikke med deg alt som skjer gjennom d?gn/uke mellom pr?vetakingene). Derfor m? man analysere skjellene som skal omsettes, og da vil man m?tte analysere for alle toksiner, det hjelper ikke med genet for toksinproduksjon for en. N?r toksinet allerede er tatt opp i skjellet har vi har ingen kjennskap til hvor lenge dna fragmentene vil v?re i skjellet og sammenheng med toksinmengde f?r de blir skilt ut, men toksinet er normalt lengre i skjellene enn det tar for en syklus gjennom tarmen.

At giften skulle sitte igjen i bl?skjell i opptil to ?r er feil, det er normalt en halveringstid i skjell for STX p? ca. to uker. S? avhengig av at algeniv?et ikke holder seg konstant vil niv?et i skjell synke raskt.

?

At man n? har klart ? lage en hurtigmetode for en giftgenet i? alle Alexandrium spp. er ikke noen universall?sning for algegifter i skjell, denne hurtigmetoden vil kunne v?re et supplement til vannanalysene som gj?res i forhold til overv?kning og OK programmer fra mattilsynet. Det m? fremdeles analyseres for andre giftproduserende alger (andre algegifter enn saxitoksin). Og ett sp?rsm?l er ogs?: vil hurtigmetoden dekker at det er forskjellige profiler av saxitoksin analoger i algene (Gymnodinium catenatum er sv?rt forskjellig fra Alexandrium tamarense). ? I dag kjenner man 12 arter innen slektene Alexandrium, Pyrodinium, Gonyaulax og Gymnodinium som produserer STX-toksiner.

?

Selv om man kan analysere vannpr?ver og skjell for STX gruppen, vil man fremdeles ha behov for ? bekrefte at det ikke er STX toksiner over grenseverdi i skjell f?r de skal omsettes. Det er et lovkrav i b?de Norge og EU, og da m? man analysere kjemisk for mengden. Ut fra kommentaren i artikkelen ser det ut til at de har problemer med kvantitativ bestemmelse, mens det faktisk er tillatt ? omsette skjell med opptil 800?g/kg STX diHCL ekvivalenter. Men metoden vil kunne v?re til stor nytte i omr?der som har store oppblomstringer av STX produsende alger uten noe analyseprogram tilstede for skjell, den vil ogs? kunne v?re til nytte i omr?der hvor skjellprodusenter kan sjekke om det er giftalger tilstede og slik vurdere om de skal? starte h?sting/levere til kontroll skjell. Ut fra analyseresultatet av hurtigtesten kan man ta stilling til om det er hensiktsmessig ? sende inn pr?ve til laboratoriet for en full kartlegging av toksinprofilene i skjellinnmaten. Positivt resultat p? testen kan tilsi at det ikke er n?dvendig ? sende inn pr?ve til laboratoriet da det mest sannsynlig er gift i skjellene. Negativt resultat viser at det ikke er toksin tilstede og at mulighet for h?sting kan v?re til? stede og skjellpr?ve for full kartlegging av mulig giftige skjell kan sendes inn til laboratoriet. B?de porto og analysekostnader spares med en hurtigtest p? stedet, som gir positivt utslag.

?

I tillegg vil metoden trenge en internasjonal validering p? mange skjelltyper og med forskjellige toksinprofiler for ? kunne bli godkjent som en alternativ metode for analyse av STX-gruppen. Dette er ikke lobby men kostbart arbeid som gjerne gj?res av en kommersiell partner. Viser metoden seg ? gi samme sikkerhet og n?yaktigheten som kreves i lovgivningen vil den kunne bli godkjent som et alternativ.

?

Noen relevante linker:

?

http://www.mattilsynet.no/mat_og_vann/uonskede_stofferimaten/biologiske_gifter/algegifter/fakta_om_algegifter_algetoksiner.5690

http://www.mattilsynet.no/mat_og_vann/produksjon_av_mat/fisk_og_sjomat/skjell_mat/kommersiell_hosting_og_omsetning_av_levende_skjell.3961

http://lovdata.no/dokument/SF/forskrift/2008-12-22-1624/KAPITTEL_11#KAPITTEL_11 (avsnittVII)

?

Med vennlig hilsen

John Bun?s

Laboratorieleder ved algetoksin laboratoriet ved NMBU – Norsk referanselaboratorium for marine algetoksiner