Trine Nickelsen om ?Simula: Verden var ikke moden for den norske oppfinnelsen?_澳门皇冠体育,皇冠足球比分

Trine Nickelsen (?uid=nickelse&vrtx=person-view&lang=no)
2018-07-16T13:39:23+02:00

Kommentar fra Drude Berntsen, instituttleder p? Norsk Regnesentral 1970-1989, og?Knut Elgsaas, prosjektleder p? Norsk Regnesentral 1970-1973:

SIMULA OG?NORSK REGNESENTRAL

50-?rsjubileet for Simula p? Universitetet i Oslo 27. september 2017 ble en verdig markering av det f?rste objektorienterte programmeringsspr?ket i verden, og en fin hyllest av dem som skapte Simula, Ole Johan Dahl og Kristen Nygaard.

Foredragene var interessante, morsomme og l?rerike, spesielt for? de deltakere som ikke var godt orientert om hvordan de grunnleggende idéene i Simula hadde p?virket utviklingen av programmeringsspr?k som Java.

I? mainummeret av Apollon f?lger redakt?r Trine Nickelsen opp markeringen av 50-?rsjubileet for Simula i en artikkel? med overskriften:?"Simula: Verden var ikke moden for den norske oppfinnelsen."

Nickelsen stiller i innledningen et interessant sp?rsm?l:

Ole-Johan Dahl og Kristen Nygaard ga Norge et gedigent forsprang p? 1960-tallet – om landet bare hadde visst ? satse p? en egen programvare-industri. Da kunne vi kanskje hatt v?rt eget Microsoft eller Apple i dag.

Artikkelen er i hovedsak basert p? intervjuer med Stein Krogdahl og Arne Maus, professorer ved Institutt for informatikk, UiO. Det gis en grei oversikt om Simulas bidrag til utviklingen av spr?k som C++ og Java.

Historien om Simula, bakgrunn, utvikling og utbredelse er for ?vrig beskrevet i mange artikler. Norsk Regnesentral og ansatte ved NR som bidro i utviklingen av Simula er ogs? blitt beh?rig omtalt bl.a. i artikkelen til Jan Rune Holmvik fra 1995 om "Historien om Simula".

Under avsnittet En gedigen tabbe forteller Krogdahl og Maus om konsekvensene av at Norsk Regnesentral ikke ville la professor Don Knuth ?f? en gratis Simulakompilator med seg til Stanford University da han var p? studieopphold i Norge.

"– Om Simula hadde kommet til USA allerede p? begynnelsen av 1970-tallet, kunne utbredelsen blitt enorm, mener Krogdahl."

Grunnen til at Norsk Regnesentral ikke ville gi kompilatoren gratis, var i f?lge Maus:

"– Norsk Regnesentral skj?nte ikke det. De hadde et d?rlig utgangspunkt – verken markedsf?ringsapparat eller erfaring. De forstod ikke PR-effekten av ? dele ut gratis, p?peker Maus. Han viser til at Microsoft gir bort Office til universiteter, slik at alle blir tilvent programmet. De forstod tidlig: Det du har brukt og l?rt i undervisningen, det vil du bruke siden."

P?standen om at Norsk Regnesentral ikke forsto og derved begikk en tabbe?da Knuth og Stanford ikke fikk en Simulakompilator gratis, har blitt fremsatt en rekke ganger tidligere. Grunnen? til at Knuth ikke fikk en gratis kompilator er nok ikke s? enkel som Maus og flere andre vil ha det til.

Don Knuth oppholdt seg ved UIO h?sten 1972 og v?ren 1973. Det er riktig at Regnesentralen fikk en muntlig foresp?rsel fra Ole Johan Dahl om ? la Knuth f? med seg en Simula-kompilator tilbake til Stanford, gratis. Det var ogs? andre som ?nsket ? f? en gratis kompilator. Regnesentralen hadde derfor i 1972 fastsatt priser og forutsetninger for salg av kompilatorer til universitet og til kommersielle virksomheter.

Regnesentralen kunne imidlertid gi en kompilator gratis til et universitet dersom det ble gitt motytelser. Det kunne v?re 澳门皇冠体育,皇冠足球比分, software eller tilbud om opphold ved universitetet for NR-ansatte. Regnesentralen mottok ikke noe tilbud om 澳门皇冠体育,皇冠足球比分savtale eller gjenytelser fra Knuth eller fra Stanford for en gratis kompilator.

For ?vrig ga Norsk Regnesentral ?universiteter 40% rabatt mot at kompilatoren ikke ble benyttet kommersielt.

Vi finner det n?dvendig ? redegj?re n?rmere for bakgrunnen for Regnesentralens standpunkt til prising av Simulakompilatorer.

Norsk Regnesentral anskaffet i 1963 Univac 1107, det nest st?rste datamaskinanlegg? i Europa den gangen. Det ga grunnlaget for en sterk vekst i Regnesentralens virksomhet og muligheter for utvikling av bl.a. Simula 67. UIO, mange forskningsinstitusjoner og private bedrifter i inn- og utland var brukere av Univac 1107.

I slutten av 60-?rene m?tte Univac 1107 selges, og i den forbindelse ?nsket 澳门皇冠体育,皇冠足球比分sr?det ? legge ned Norsk Regnesentral. Det ville bl.a. ha f?rt til en full stopp i utviklingen av Simula. Ved felles innsats fra ansatte og styret ble dette avverget..

Norsk Regnesentral ?hadde i 1971 og 1972 en vanskelig ?konomisk situasjon etter salget av Univac 1107 med lavere inntekter og h?yere utgifter til datakraft. H?sten 1971 ble NR n?dt til ? si opp 8 ansatte da det ikke lenger var arbeidsoppgaver for dem. I ?rene 1971-73 gikk NR med underskudd. Samlede kostnader med debugging og installering av Univac- og IBM-kompilatorer i 1972 var 700.000 kroner. I tillegg kom markedsf?ringsutgifter p? 100.000 kroner. Disse kostnadene ble budsjettert dekket ved 381.000 kroner fra interne midler og 400.000 ?kroner ved salg av kompilatorer. Det var forventet salg til bl.a. universiteter. Universitetet i Karlsruhe hadde betalt 84.000 kroner for en kompilator.

N?r ledelsen i NR ikke ville gi bort en kompilator gratis til Knuth og Stanford, et av de rikeste universitet i verden, skyldtes det ganske enkelt at det da ville bli umulig ? kreve betaling fra andre universitet. NR solgte faktisk kompilatorer til andre universitet etter 1972-73. Alt i alt solgte Regnesentralen bort imot 100 kompilatorer.

Uten ? kunne budsjettere med inntekter fra salg av kompilatorer fra 1972 og fremover, ville ikke ledelsen i Norsk Regnesentral ?ha f?tt styrets tilslutning til fortsatt arbeid med Univac- og IBM-kompilatorene. Universitetene ble ansett som en viktig kundegruppe.

Det er mulig som enkelte hevder i ettertid at en gratis kompilator til Knuth ville p? sikt ha skapt et stort kundegrunnlag for Simula i USA. For ledelsen i NR var imidlertid inntekter i 1972-73 og 74 helt n?dvendig for sikre Simula-aktiviteten p? instituttet.

?

Norsk Regnesentral ?hadde fra 1.1.1966 til. 30.11.1971 investert 2.9 mill. kroner i utviklingen av Simula 67, inkludert spr?kutvikling og utvikling av Simula kompilatorer for Univac og IBM. Det svarer i dagens kroneverdi til 21 mill. kroner. Inntektene var i samme tidsrom 549.000 kroner eller 4 mill. kroner i dagens kroneverdi.?

Det var antagelig ikke noe annet forskningsinstitutt med de rammebetingelser Norsk Regnesentral ?hadde, som den gang foretok en slik satsing p? spr?kutvikling og utvikling av tilh?rende kompilatorer. Ledelsen i 澳门皇冠体育,皇冠足球比分sr?det var sterkt kritisk til denne satsingen.

Vi finner det n?dvendig ? understreke at uten Norsk Regnesentrals st?tte til utviklingen av Simula kompilatorer og st?tte til utarbeidelsen av informasjons- og undervisningsmateriell i 60-og 70-?rene, ville Simula 67 ikke ha blitt kjent ut over en liten krets.

?Det hadde v?rt hyggelig om Norsk Regnesentral i artikkelen i Apollon og i andre omtaler om Simula fra ansatte p? Institutt for informatikk, hadde f?tt en viss anerkjennelse for sin? rolle i forbindelse med utviklingen av Simula 67.

Etter ? ha h?rt foredragsholderne p? 50-?rsjubileet, og etter ? ha lest p? nytt Holmviks artikkel og Babcickys og Pienes og Syrrists kapitler i boken Norsk Regnesentral 1952 - 2002, sitter vi igjen med et inntrykk av at Simula og de grunnleggende og nyskapende idéene som var grunnlaget for Simula, ble s?rdeles godt kjent og anerkjent innen informatikk eller computer science i Europa og USA.

Informatikkmilj?et i Norge kan med rette? v?re stolte over det bidrag som Norge ved Ole Johan Dahl og Kristen Nygaard? med sin forskningsinnsats og? Norsk Regnesentral ?med sin massive st?tte til Simula 67, Delta og Beta, ytet til utviklingen innen fagfeltet informatikk.